Subject: Määruse õiguspärasus
From: "Tiia Rohelsaar" <[email-masked]>
To: Õiguskantsleri Kantselei - OKK <[email-masked]>, "Justiits- ja Digiministeerium" <[email-masked]>
Date: Wed, 4 Jun 2025 13:19:30 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere,

Kirjutan seoses määrusega "Perioodi 2023–2027 nõuandeteenuse osutamise 
toetus" - 
<https://www.pria.ee/sites/default/files/2024-01/Perioodi%202023%E2%80%932027%20n%C3%B5uandeteenuse%20osutamise%20toetus%20m%C3%A4%C3%A4rus.pdf> 
https://www.pria.ee/sites/default/files/2024-01/Perioodi%202023%E2%80%932027%20n%C3%B5uandeteenuse%20osutamise%20toetus%20m%C3%A4%C3%A4rus.pdf

Tegemist on toetusega, mis võimaldab põllumajandusega 
alustavatel/tegelevatel ettevõtetel (Nõustatavad) saada METKi nimekirjas 
olevatelt kutsetunnistusega konsulentidelt (Nõustajad) professionaalset 
nõuandeteenust.

Antud määrus või PRIA tõlgendus antud määrusest on loonud pretsedendi, kus 
toetus antakse Nõustatavale (OÜ X) ja OÜ X-le antud toetuse kohustused (sh 
toetuse tagasimaksmise kohustus) peab kandma Nõustaja (OÜ Y).

Õiguslikud teemad, mis tuleb antud määruse või määruse rakendamise juures 
ülevaadata on:

1. Mis on antud toetuse eesmärk? Kas eesmärk on toetada 
põllumajandusettevõtteid, et nad saaksid profesionaalset nõu, mis aitab luua 
väärtulikuma ja kasumlikuma põllumajandusettevõtte või konsulente, et nad 
saaksid müügitulu (muud väärtust antud toetusel ei ole konsulendile, kui 
saada oma tehtud töö eest müügitulu)? See vastus vastaks selgelt küsimusele, 
kes on toetuse sisuline saaja (mitte tehniline rahaliikumine), kellel lasub 
toetuse saamisega seotud kohustused ja kas konsulent teenib oma töö eest 
müügitulu või saab toetusi.

2. Kellel lasuvad toetusega kaasnevad kohustused (sh. teavitamiskohustus, 
toetuse tagasimaksmise kohustus jms)? Kas toetusega seotud kohustused 
lasuvad sisulisel toetuse saajal ehk Nõustataval või Nõustajal, kes osutab 
nõuandeteenust? Kui toetuse tagasinõudmise risk lasub Nõustajal, siis 
millisel õiguslikul alusel võib isikult tagasi nõuda tema töö eest saadud 
müügitulu? Mis õiguslikul alusel võib teenuse osutajalt nõuda kolmandale 
osapoolele antud toetusega seotud kohustuste täitmist (ettevõte OÜ X saab 
toetuse ja ettevõte OÜ Y omab kohustusi seoses ettevõte X OÜ saadud 
toetusega)?

Olen üritanud saada selgust antud teemasse juba viimased 1,5 a ning allpool 
on erinevate osapoolte arvamused. Ma olen tänulik, kui selge vastus 
formuleerub enne 30.06.2025, mil on selle toetusega seotud esimene 
majandusaasta aruande esitamise tähtaeg.

Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumilt ei ole saanu selget vastust.

PRIA seiukoht:

Nõustatavad ehk Lõppkasusaajad - nende kohustus on maksta 10% omaosalust 
Teenuse osutajale

Nõustajad ehk Teenuse osutajad ehk Toetuse saaja - nende kohustus on 
teostada teenust ning kohustused, mis on seotud toetuse saamisega (sh 
toetuste saamise teavitamise kohustus veebilehel, toetuse tagasimaksmise 
kohustus). Avalikest andmebaasidest on näha, et konsulendid justkui ei tee 
tööd (ei saa müügitulu), vaid elatuvad toetustest. Toon näitena oma 
ettevõtte: 
<https://www.teatmik.ee/et/personlegal/11225268-Inspired-Generation-O%C3%9C> 
https://www.teatmik.ee/et/personlegal/11225268-Inspired-Generation-O%C3%9C

Siin on minu koduleht, kus ma olen pidanud PRIA nõudmisel teavitama toetuste 
saamisest, samas sisuliselt ei ole saanud toetusi vaid olen teostanud 
nõuandeteenuse tööd ( 
<https://inspired-gen.com/saadud-toetused-and-erarahastused> 
https://inspired-gen.com/saadud-toetused-and-erarahastused). 1 aastaga olen 
teinud ca 50 tööd, 10 a pärast on seal ca 500 töö sissekanded. Kas selline 
teavitus täidab eesmärki või ikkagi iga sisuline toetuse saaja ehk Nõustatav 
peab teavitama oma kodulehel?

Samas PRIA teeb väljamakseid alljärgneva seletusega, mis viitab, et raha 
makstakse siiski välja teenuse osutamise eest. Toon näiteks taaskord oma 
ettevõtte:

RKID:20240516000332588390 PRIA PRIA: 2024, taotlus: A0202400060, Euroopa 
raha, ÜS0.2.1 - Nõuandeteenuse osutamine

RKID:20240719000337865555 PRIA PRIA: 2024, taotlus: A0202400060, Eesti 
kaasfinantseeritav raha, ÜS0.2.1 - Nõuandeteenuse osutamine

10% toetuse omaosalus tuleb tasuda Nõustatavatel - see viitab, et sisuline 
toetuse saaja ikkagi on Nõustatav.

Rahandusministeeriumi seisukoht:

"Esmalt soovin rõhutada, et tehingute maksuarvestuslik ning 
raamatupidamisarvestuslik käsitlus ei pruugi alati kokku langeda. Seetõttu 
tuleb neid alati vaadelda eraldi vastava regulatsiooni piires (st 
maksuseadused vs raamatupidamisseadus). Raamatupidamise Toimkond selgitab 
ainult raamatupidamisliku arvestuse asjaolusid.

Raamatupidamises ja finantsaruande koostamisel lähtutakse tehingu sisust, 
mitte nende vormist. Seetõttu on oluline aru saada, keda antud meetmega 
soovitakse toetada – kas nõuandeteenuse osutajat või saajat. Kui selleks on 
toetuse saaja, siis on nõuandeteenus täies ulatuses kajastatav kui müügitulu 
(sarnaselt muude teenustega, millega ei kaasne toetuse saamine). Kui toetus 
on mõeldud teenuse osutajale (st toetuse eesmärk, mitte tehniline raha 
liikumine), siis on teenuse osutaja jaoks tegemist sihtfinantseerimisega 
ning see kajastatakse vastavalt Raamatupidamise Toimkonna juhendile nr 12 
„Sihtfinantseerimine“ ( 
<https://www.fin.ee/sites/default/files/documents/2020-10/RTJ%2012%20SIHTFINANTEERIMINE.pdf> 
https://www.fin.ee/sites/default/files/documents/2020-10/RTJ%2012%20SIHTFINANTEERIMINE.pdf). 
Juhin siinkohal tähelepanu, et tulu kajastamise hetkeks ei ole mitte toetuse 
laekumine, vaid see tuleb kajastada tekkepõhiselt peale toetusega seotud 
sisuliste tingimuste täitmist.

Teie kirjas viidatud määruses on defineeritud lõppkasusaajana nõuandeteenuse 
saaja. See viitab, et toetuse eesmärk võiks olla toetada teenuse saajat, 
mitte osutajat. Samas ei loe määrusest välja, kellele jääb toetuse 
tagastamise risk. Seetõttu soovitan täpsustada määruse väljastanud 
ministeeriumiga, keda loetakse selle meetmega toetatavaks, kas teenuse 
saajat või osutajat.

Raamatupidamise Toimkonna nimel,

Sander Kallasmaa

Partner, vandeaudiitor"

MTA seisukoht:

"Toetused ja sponsorluse eest makstavad tasud- neid ei loeta teenuseks, kui 
vastusooritust ei toimu. Kui laekunud summa eest aga osutatakse näiteks 
teenust (ka reklaaamiteenust), ei ole tegemist toetusega vaid teenusega 
(vastusooritus). Müügitulu - tekib ettevõtluse korras osutatavalt teenuselt 
või müüdud kaubalt.

Kui tegemist on PRIA poolt makstava toetusega, siis tuleb teada, kas selle 
summa arvel on vähendatud konkreetsele isikule otseselt müüdud kauba või 
osutatud teenuse hinda. Sel juhul kui hinnavähendamist ei toimu, ei ole 
tegemist käibega (KMS § 12 lg 2). Osutatud teenuse eest ei ole keelatud 
tasumine kolmanda isiku poolt."

METKi seisukoht:

"1.      Normatiivne alus

Asjakohane säte on KMS § 12 lg 2: Maksustatava väärtuse hulka arvatakse ka 
maksukohustuslasele kauba või teenuse harilikust väärtusest madalama hinnaga 
võõrandamiseks antav sihtotstarbeline toetus. Toetuse maksustatava väärtuse 
hulka arvamise ja maksustamise kord kehtestatakse valdkonna eest vastutava 
ministri määrusega.

KMS § 12 lg 2 alusel kehtestatud määrus: 
<https://www.riigiteataja.ee/akt/112112024004> 
https://www.riigiteataja.ee/akt/112112024004 (edaspidi määrus).

KMS § 12 lg 2 ja selle määruse aluseks on Euroopa Liidu käibemaksudirektiivi 
(112/2006 EL) art 73, mille kohaselt on tasuna käsitatav muu hulgas ka 
hinnaga otseselt seotud toetused.

2.      Normatiivi põhjendus

Regulatsiooni eesmärk on vältida toetustest tekkivaid konkurentsimoonutusi 
ja kui toetus on seotud konkreetse kauba või teenusega, siis sellisel juhul 
peaks see olema kogu ulatuses maksustatud (lihtsalt selgitades, et 
konkreetse arve tasumisel pole vahet, kes ja kui suures osas selle kinni 
maksab – arvel kajastatud kaup või teenus on kogu ulatuses ikkagi käive – 
sisuliselt nagu tsessiooniga oleks tegemist, kus käive on tekkinud, aga 
täitmise kohustus loovutatakse).

Maksustamisele kuuluvad sellised toetused, mille tulemusena väheneb 
konkreetse toote hind – st kui ettevõtja toetust ei saa, siis oleks tema 
poolt müüdav toode vastavalt kallim. Kui on võimalik konkreetselt mõõta 
toote hinna kindlas suuruses vähenemist, siis ongi toetus hinnaga vahetult 
seotud. Toetuse eesmärk peab olema kauba või teenuse harilikust väärtusest 
madalama hinnaga võõrandamine.

Maksustamisele ei kuulu üldised toetused, mis võivad mõjutada toodete hindu 
kaudselt (nt toetus põhivara soetamiseks).  Näitena tuuakse Euroopa Liidu 
põllumajandustoetused ning keskkonnasõbraliku tootmine või uute töökohtade 
loomise tunnustamiseks antud auhinnad ja toetused.

3.      Olukorra hinnang

Antud juhul antakse toetust selleks, et nõuandeteenuse lõppkasutaja saaks 
teenust odavamalt (90% odavamalt). Ehk sisuliselt on see konkreetse 
teenusega seotud toetus. Järelikult sisuliselt me ei näe, et antud juhul 
oleks põhjendusi, et kogu nõustamisteenus ei oleks käibeks.

Formaalne probleem ja mida on väga raske põhjendada küll sisuliselt, aga mis 
võib olla senise praktika tekitanud olukorra põhjuseks, tuleneb Eestis 
kehtestatud määruse §-st 1. Esimene eeldus on määruse § 1 puhul on see, et 
toetus peab olema ette nähtud riigieelarves, mis antud juhul on tõenäoliselt 
ka täidetud (vähemalt 2024. a osas nähtub, et toetust rahastatakse Euroopa 
Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) ning Eesti 
riigieelarvest).  Teine eeldus ja probleemsem on määruse §-s 1 sisalduv 
nõue, et toetus maksustatakse ainult siis, kui riigi-, valla- või 
linnaeelarves on toetuse andmine ette nähtud konkreetsele isikule konkreetse 
kauba või teenuse müügihinna alandamiseks. See tingimus (alla joonitud osa) 
ületab iseenesest volitusnormi piire, sest volituse sisuks oli maksu 
arvestamise korra kehtestamine ehk see, mis on kirjas määruse §-s 2. Pealegi 
ei võimaldaks ka põhiseaduse §-st 113 tulenev seaduse reservatsiooni klausel 
teha ministri määrusega erandeid seadusega sätestatud maksukohustusest, aga 
see teoreetiline arutlus ei muuda kehtetuks määruse § 1 teksti. Kui lähtuda 
rangelt määruse sõnastusest, siis võib argumenteerida, et toetust ei peaks 
maksustama, sest riigi eelarves pole nimetatud konkreetseid isikuid ja 
konkreetset kaupa ning teenust.

Järeldus: kui lähtuda määruse § 1 grammatilisest tõlgendusest (mis on alati 
eelistatud tõlgendusviis), siis vastav nõuandetoetus ei kuulu käibemaksuga 
maksustamisele. Õige on seega käsitlus, mis on senini toimunud."

Loodan, et suudate tuua selgust antud olukorda, kes on toetuse saaja ja kes 
peab kandma toetuse saamisega seotud kohustusi.

Lugupidamisega
Tiia Rohelsaar

Konsulent nr. 188871

+372 5850 2000

Inspired Generation OÜ
 <mailto:[email-masked]> [email-masked]

 <http://www.inspired-gen.com> www.inspired-gen.com